1.6.+++++Enllaç+metàl·lic.+Sòlids+metàl·lics.+Propietats.

= = = = =**Enllaç metàl·lic. Sòlids metàl·lics.** **Propietats****.** =


 * // Introducció a l’enllaç metàl·lic: // **

Els metalls, que constitueixen al voltant del 80% dels elements coneguts, tenen unes propietats característiques explicables a partir del tipus d’enllaç que manté units els seus àtoms. Són sòlids o líquids, les característiques metàl·liques desapareixen en vaporitzar el metall.

Per explicar aquest tipus d’enllaç, hi ha diverses teories que pretenen donar una explicació a l’elevada conductivitat tèrmica i elèctrica així com explicar l’elevat nombre de coordinació que presenten.

- És dóna en elements que tenen una //baixa energia de ionització (electropositius)//. Es pot considerar una generalització covalent per a un cas d’aromaticitat tridimensional amb formació de bandes d’energia quasi contínues.

- Són sòlids produïts per un empaquetament compacte (índex de coordinació elevat com per exemple 12), essent les estructures més importants l’hexagonal compacte, la cúbica centrada en el cos i la cúbica centrada en les cares. Exemples:

Cúbica centrada en el cos: Ic = 8; metalls alcalins i Ba.

Cúbica centrada en les cares: Ic = 12; Cu, Ag, Au, Ca i Sr.

Hexagonal compacte: Ic = 12; Be, Mg, Zn i Cd. Açí podem veure com els diferents elements poden ser metàl.lics o no metàl.lic si s'encen la bombeta de llum vol dir que l'element es contuctor i al contrari, si no s'encen vol dir que no es conductor del corrent.

media type="youtube" key="ZGghsdr2Pf8" width="425" height="350"

En quest altre video es pot veure com un element melàl.lic es converteix en un imant, és a dir, el corrent passa a través dels cables hon arriva al fil de coure i els electrons fan que en metall que està enrotllat s'imante.

media type="youtube" key="M2pbg1hKl0Q" width="425" height="350"

=//Un model per a l´Enllaç Metàl·lic// = = =

Els àtoms metàl·lics formen cations i al seu voltant se situen els electrons que formen un “núvol electrònic”.
 Normalment es dóna entre àtoms del mateix metall o de metalls diferents.

=
En aquest model, se suposa que els electrons de valència abandonen els seus àtoms (els metalls tenen baixos potencials d'ionització), i formen una "núvol" d'electricitat negativa, col·lectiva i mòbil, que es mou lliurement entre la malla que forma la xarxa dels cations resultants, actuant a manera de "ciment" d'unió entre ells i evitant la seva repulsió elèctrica explosiva. Uns pocs electrons poden així mantenir units tants àtoms al voltant d'un qualsevol, ja que aquests electrons estan deslocalitzats i poden ocupar un volum més gran. ======

=
L'enllaç metàl.lic és conseqüeència de l'atracció electrostàtica entre els ions positius i el núvol d'electrons que els envolta. ======

= =

<span style="color: #000080; font-family: 'Comic Sans MS',cursive;">**TIPUS D'ESTRUCTURES**

====<span style="font-family: 'Trebuchet MS',Helvetica,sans-serif;">Són comuns tres estructures de xarxes cristal·lines en els metalls: Estructura cúbica centrada en el cos Formada per un àtom del metall en cada un dels vèrtexs d'un cub i un àtom en el centre. Els metalls que cristal·litzen en esta estructura són: ferro alfa, titani, tungsté, molibdé, niobi, vanadi, crom, zirconi, tal.li, sodi i potassi. ====



<span style="font-family: 'Comic Sans MS',cursive;">**Estructura cúbica centrada en el cos**

<span style="font-family: 'Trebuchet MS',Helvetica,sans-serif;">Cada àtom de l'estructura, està rodejat per huit àtoms adjacents i els àtoms dels vèrtexs estan en contacte segons les diagonals del cub.

<span style="font-family: 'Trebuchet MS',Helvetica,sans-serif;">En aquet video es pot veure com hem contruit una estructura cúbica centrada en el cos, en el video ho explica molt bé:

<span style="font-family: 'Trebuchet MS',Helvetica,sans-serif;">media type="youtube" key="YYEskZ-0ZEk" width="425" height="350"

<span style="font-family: 'Comic Sans MS',cursive;">**Estructura cúbica centrada en les cares**

<span style="font-family: 'Trebuchet MS',Helvetica,sans-serif;">Està constituïda per un àtom en cada vèrtex i un àtom en cada cara del cub. Els metalls que cristal·litzen en esta estructura són: ferro gamma, coure, plata, platí, or, plom i níquel.



<span style="font-family: 'Comic Sans MS',cursive;">**Estructura cúbica centrada en les cares**

<span style="font-family: 'Trebuchet MS',Helvetica,sans-serif;">Cada àtom està rodejat per dotze àtoms adjacents i els àtoms de les cares estan en contacte.

<span style="font-family: 'Comic Sans MS',cursive;">**Estructura hexagonal compacta**

<span style="font-family: 'Trebuchet MS',Helvetica,sans-serif;">Esta estructura està determinada per un àtom en cada un dels vèrtexs d'un prisma hexagonal, un àtom en les bases del prisma i tres àtoms dins de la cel·la unitària.

<span style="font-family: 'Trebuchet MS',Helvetica,sans-serif;">Cada àtom està rodejat per dotze àtoms i estos estan en contacte segons els costats dels hexàgons bases del prisma hexagonal. Els metalls que cristal·litzen en esta forma d'estructura són: titani, magnesi, zinc, beril·li, cobalt, zirconi i cadmi.



<span style="font-family: 'Trebuchet MS',Helvetica,sans-serif;">Alguns metalls patixen canvi d'estructura a diferents temperatures com el ferro que es presenta com cúbic centrat a temperatura normal però canvia a centrat en les cares a 912°C i torna a ser cúbic centrat a 1400°C; quan un metall canvia la seua estructura d'esta manera es diu que és al·lotròpic.

<span style="color: #000080; font-family: 'Comic Sans MS',cursive;">**PROPIETATS DELS METALLS**

<span style="font-family: 'Trebuchet MS',Helvetica,sans-serif;">Els metalls mostren un ampli marge en les seues propietats físiques. La majoria d'ells són de color grisenc, però alguns presenten coloresdistintos; el bismut (Bi) és rosaci, el coure (Cu) rogenc i l'or (Au) groc. En altres metalls apareix més d'un color, i este fenomen es denomina pleocroísmo.

<span style="font-family: 'Trebuchet MS',Helvetica,sans-serif;">Altres propietats serien les següents:

<span style="font-family: 'Trebuchet MS',Helvetica,sans-serif;">-La majoria són densos encara que hi ha algunes excepcions com el titani que és lleuger(relació entre la massa del volum d'un cos i la massa del mateix volum d'aigua): <span style="font-family: 'Trebuchet MS',Helvetica,sans-serif;">

<span style="font-family: 'Trebuchet MS',Helvetica,sans-serif;">-Estat físic: tots són sòlids a temperatura ambient, excepte alguns con ara el Hg. <span style="font-family: verdana,arial,helvetica,sans-serif;">

<span style="font-family: 'Trebuchet MS',Helvetica,sans-serif;">-Són brillants ja que reflecteixen la llum. <span style="font-family: verdana,arial,helvetica,sans-serif;">

<span style="font-family: 'Comic Sans MS',cursive;">-Són mal.leables, és a dir, es poden moldejar i no tornen a la seua forma inicial.



<span style="font-family: 'Trebuchet MS',Helvetica,sans-serif;">-Són dictils, és a dir, es deformen abanç de trencar-se.



<span style="font-family: 'Trebuchet MS',Helvetica,sans-serif;">-Són tenaços, és a dir, resistència que presenten els metalls a trencar-se per tracció.



<span style="font-family: 'Trebuchet MS',Helvetica,sans-serif;">-Són bons conductors d'electricitat i la calor ja que la seua estructura els ho permet. <span style="font-family: verdana,arial,helvetica,sans-serif;">